Author: Paivarinne Works
Last saved by: JK
Company: Ahlstrom Machinery

Joškar-Ola 5.11.2003
MAFUN:in VI kongressin päätöslauselma

Historian näkökulmasta stabiili ajanjakso seuraa kriisiä sosiaalisten muutosten jatkuvassa kehässä. Suomalais-ugrilaisten kansojen eristäytynyt sijainti periferiassa turvasi niiden tasapainoisen tilan ja perinteisten kulttuurien säilymisen koskemattomina aina 1800- ja jopa 1900-luvulle asti. Nykyajan monimutkaisissa tietoyhteiskunnissa provinsialismi on este modernisaation luomien mahdollisuuksien hyödyntämiselle, mikä vähentää tuntuvasti pienten kansojen henkiinjäämisedellytyksiä ja erityisesti nuorison mahdollisuuksia.

90-luvulla, uuden kansallis-kulttuurisen ja poliittisen elpymisen aallon myötä, tulivat vallankumouksen jälkeisten ensimmäisten suomalais-ugrilaisten ajattelijoiden ideat uudelleen ajankohtaisiksi. Molemmat kansallisen renessanssin kaudet olivat historiallisesti poikkeuksellisia vaikutuksiltaan sosiaalisiin muutoksiin ja kansojemme poliittiseen ja kulttuuriseen asemaan. Kansallisen itsemääräämistarpeen tyydyttämiseksi perustettiin suomalais-ugrilaisia valtioita ja autonomioita sekä valtiollisia ja ei-valtiollisia organisaatioita. Monet vaikuttajat käyttivät hyväkseen etnisyyden ja kansallisuuden suomia mahdollisuuksia, ja aktiivisimmat heistä menestyivät.

Nuoret ovat aina merkinneet dynaamisuutta, kehitystä ja idealismia. Alueilla, joilla suomalais-ugrilainen kulttuuri vallitsee, nuoret voivat sen ansiosta osallistua aktiivisesti sosiaalisiin muutosprosesseihin ja kehitellä uusia sosiaalisen transformaation ideoita. Niillä alueilla, joilla suomalais-ugrilainen kulttuuri on vähemmistöasemassa, nuoriso ajautuu umpikujaan menestymisen edellytysten puuttuessa. Nuorten etnisyydestä kumpuavia voimavaroja ei arvosteta eikä liioin pidetä tarpeellisina. Sen sijaan, että etnisyys olisi nuorille voimavara, siitä tulee heille ongelma. Nuorten on usein elettävä vastoin omaa kansallista identiteettiään.

Suomalais-ugrilainen nuoriso muuttaa kaupunkeihin, elää toisen kulttuurin keskellä ja mukautuu koulutuksen ja ihmiskontaktien kautta uusiin elämäntapoihin. Nuoret eroavat vanhempiensa sukupolvesta kulttuurisesti ja kielellisesti koulutuksen ja monikulttuurisen ympäristön vaikutuksesta. Nuoret eivät voi enää vain säilöä esi-isiensä perinteitä, vaan heillä on toinen tehtävä: perinteisten kulttuurien sopeuttaminen ja modernisointi. Tämän tehtävän suorittaminen on sangen vaikeaa epäsuotuisan valtakulttuurin ja -kielen keskellä.

Valtio tukee vallitsevaa kulttuuria ja kieltä. Vähemmistökansojen, erityisesti alkuperäiskansojen, joita suomalais-ugrilaiset kansat ovat, kansallisten liikkeiden ongelmana on niiden riippuvuus valtiovallasta; ne eivät voi luoda eloonjäämisen edellytyksiä itse ilman poliittisia neuvotteluja. Demokraattiset valtiot suvaitsevat ja arvostavat kulttuurien kirjoa, mikä heijastuu niiden valtiollisissa rakenteissa autonomioiden ja muun alueellisen itsehallinnon muodossa.

Kansainväliset ihmisoikeussäännökset vaativat valtioita toimimaan aktiivisesti ja myönteisesti vähemmistökansojen eloonjäämisen varmistamiseksi, mikä ei saa koskea vain niiden kulttuuria.
Kulttuuri on tärkeä osa-alue, mutta ainoastaan sitä koskevat toimenpiteet ovat riittämättömiä. Nykymaailmassa jopa niiden kansojen, jotka todella katsovat parhaaksi pysyä jo olemassa olevan valtion yhteydessä, kuten suomalais-ugrilaisten kansojen on laita, on esitettävä vaatimuksensa poliittisesti, sillä valtioiden ja valtakulttuurien vaikutus muihin kulttuureihin voi olla nykyään ennennäkemättömän tuhoisa.

Näistä nykyaikaisista prosesseista tehtyjen johtopäätösten pohjalta liitto tekee seuraavia päätöksiä:

1.	MAFUN:in edustajat Suomalais-ugrilaisten kansojen IV maailmankongressissa valtuutetaan esittelemään nuorten näkemyksiä suomalais-ugrilaisesta maailmasta, laatimaan ehdotuksia MAFUN:in ja konsultatiivikomitean yhteistyömuodoista sekä tekemään aloite suomalais-ugrilaisen etnopolitiikka-foorumin perustamisesta.
Jotta nuoret suomalais-ugrilaiset vaikuttajat voisivat osallistua valtioiden poliittiseen elämään menestyksekkäästi ja olla tasavertainen osapuoli dialogissa vallanpitäjien kanssa, heidän on oltava perillä etnopolitiikan kysymyksistä. Suurin osa järjestettävistä suomalais-ugrilaisista kongresseista ja festivaaleista käsittelevät kulttuuria, esimerkiksi kielitieteen, historian, kirjallisuuden, taiteen ja media-alan tapahtumat. Maailmankongressin politiikka-jaoston lisäksi ei ole muita etnopolitiikan kysymyksille omistettua foorumia.
2.	Tarjotaan XX IFUSCO:n unkarilaiselle järjestelykomitealle MAFUN:in tukea kongressin järjestämisessä sen painoarvon kasvattamiseksi ja tieteellisen tason nostamiseksi. Mm. konferenssin osanottajien tarkempaa valintaa varten MAFUN tarjoaa omia viestintäresurssejaan ja voi järjestäjien suostumuksella nimetä omien aktiivisten toimijoidensa joukosta vastuuhenkilöt huolehtimaan valmisteluista. Konferenssin yhteydessä on järjestettävä johdon kokous.
Kuten muistetaan, ulkomaisten fennougristien alkuun paneman IFUSCO-konferenssin tarkoitus oli alun perin olla suomalais-ugrilaista intellektuaalista ajattelua edistävä instituutio. Konferenssi voisi toimia etnopoliittisten kysymysten nuorisofoorumina, mutta sitä varten nykyinen tieteellinen taso on toistaiseksi riittämätön.
3.	Kaikki liiton toimielimet ja jäsenjärjestöt velvoitetaan muodostamaan aktiivisesti kantansa ja reagoimaan ajoissa kaikkiin tärkeisiin suomalais-ugrilaisia kansoja koskeviin poliittisiin muutoksiin.
Kansalaisyhteiskunta on demokratian välttämätön edellytys. Kansalaisyhteiskunnan muodostuminen on mahdotonta ilman ei-valtiollisten organisaatioiden aktiivisuutta. Kansalaisjärjestöjen tehtävänä on ilmaista yhteiskunnallisia näkemyksiä, muun muassa tuoda julki kansallisten vähemmistöjen intressejä. MAFUN:in jäsenyys velvoittaa järjestöjä esittämään jokaisessa liiton kongressissa selonteon toimintansa vastaavuudesta niihin ilmoitettuihin päämääriin, joiden perusteella järjestöt on hyväksytty liiton jäseniksi.
4.	Ilmaistaan liiton kielteinen kanta suunnitelmiin yhdistää Permin Komin autonominen piirikunta Permin oblastiin.
Taloudellisten suhdanteiden noudattaminen ei vapauta vastuusta tulevien sukupolvien edessä. Kaikki autonomioiden ja muiden alueellisten itsehallintomuotojen lakkautukset kaventavat kansallisten vähemmistöjen ja alkuperäiskansojen oikeuksia, minkä seurauksena jännite etnisissä suhteissa kasvaa. Vielä vähemmän hyväksyttäviä lakkautukset ovat silloin, kun kansa on tuntuvana enemmistönä kyseisen alueen väestöstä.
5.	Tuetaan suunnitelmaa perustaa Izhevskiin, Udmurtiaan avoin suomalais-ugrilainen yliopisto, jossa suomalais-ugrilaiset nuoret oppivat projektityöskentelyn kautta itsenäisyyttä ja aktiivisuutta.
On huomattu, että suomalais-ugrilaiset nuoret ovat usein liian passiivisia, eivätkä siksi aina ole yhtä kilpailukykyisiä kuin valtakulttuurin nuoret. Suomalais-ugrilaisille nuorille tyypillinen perinteinen ajattelutapa voi olla passiivisuuden taustalla. Menestys nykymaailmassa riippuu kyvystä keksiä ei-perinteisiä ratkaisuja perinteisissä yhteisöissä. Yliopiston puitteissa suunnitellaan järjestettäväksi erilaisia konkreettisia tapahtumia (kokoontumisia, vaihtoja), jotka opettaisivat nuoria laatimaan projekteja, hallitsemaan niitä, itseään ja tilanteita sekä suhtautumaan omaan kulttuuriinsa uudella tavalla. Näin nuorista voisi tulla kilpailukykyisiä.
6.	Toimiston tehtävänä on edelleen koordinoida suomalais-ugrilaisten nuorten atk-koulutustapahtumien järjestämistä.
MAFUN:in kaltaiselle verkostoituneelle järjestölle Internetin ja muiden atk-sovellusten suomat viestintämahdollisuudet on havaittu mukavimmiksi. Valitettavasti monilla kansoilla ei ole vielä mahdollisuutta käyttää tätä universaalia välinettä johtuen usein alan etevien asiantuntijoiden puutteesta kansallisten liikkeiden piirissä.
7.	Toimisto jatkaa MAFUN:in Internetsivujen (www.mafun.org, www.mafun.ru) kehittämisen koordinointia ja tukee suomalais-ugrilaisten nuorisojärjestöjen historiasta kertovien julkaisujen aloittamista. Sen tehtävä on myös kehittää suomalais-ugrilaista sähköistä julkaisutoimintaa.
On välttämätöntä tuottaa yhteisiä suomalais-ugrilaisia elektronisia julkaisuja ja uutisia. Toistaiseksi tällainen nuorten julkaisu ovat MAFUN:in verkkosivut, joita julkaistaan suomalais-ugrilaisilla kielillä, ja joista on lisäksi olemassa venäjän- ja englanninkieliset versiot.
8.	Hallituksen tehtävänä on kaikin puolin myötävaikuttaa Kudo+Kodu-lehden julkaisun uudelleen aloittamiseen, samaten kuin järjestää lehden levittäminen.
Tunnetusti lehdistöllä on valtava vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen. Kansainvälinen Kudo+Kodu-lehti ilmaisee suomalais-ugrilaisen nuorison yhteisiä intressejä, ja niinpä lehden tukeminen on ratkaisevan tärkeää yhteisten toimintatapojen luomiseksi.
9.	Kaikki liiton toimielimet ja jäsenjärjestöt ovat velvollisia tekemään monikielisissä yhteisöissä tunnetuksi monikulttuurisuuden ja monimuotoisuuden aatteita sekä muovaamaan enemmistön asennetta myönteiseksi vähemmistökansallisuuksia ja alkuperäiskansoja kohtaan. On tehtävä selväksi, että monikansallisuus ja -kielisyys ovat nykyaikaisen ja demokraattisen yhteiskunnan normeja.
On nähtävissä kansallisia stereotypioita tuottava noidankehä, joka pitää yllä suvaitsemattomuuden ja arkirasismin ilmapiiriä. Tämä kehä on purettava, ja siinä tehtävässä medialla on avainrooli.
10.	Annetaan hallitukselle tehtäväksi yhdessä Karjalan jäsenjärjestöjen kanssa neuvotella karjalaisen Myllärit-yhtyeen kanssa tekijänoikeusasioista. Jos neuvotteluissa päästään sopuun, hallituksella on valtuudet vahvistaa yhtyeen Minä Petroskoi -laulu liiton tunnussävelmäksi.
Kansallinen symboliikka on tehokas keino vahvistaa identiteettiä. Tunnuksen lisäksi liiton on ehdottomasti saatava tunnussävelmäkin.
11.	Hallituksen tehtävä on pitää yllä kontakteja turkkilaiskansojen nuorisojärjestöihin ja selvittää mahdollisuutta luoda molemmille kieliperheille yhteinen koordinaatiorakenne tavoitteena perehtyminen eurooppalaiseen sivilisaatioon.
Mikään ei voisi olla itäisille suomalais-ugrilaisille kansoille surullisempaa ja tuhoisampaa kuin rautaesiripun pystyttäminen uudelleen. Suomalais-ugrilaisesta nuorisosta voisi tulla niin Venäjän kansoja kuin Venäjän ja Euroopan kansojakin lähentävä silta. Itäiset suomalais-ugrit ovat kiinnostuneita eurooppalaisista sukulaiskansoistaan. Myös turkkilais- ja muut kansat ovat Eurooppa-orientoituneita. Niinpä suomalais-ugrilaisten ja turkkilaissukuisten kansojen, samoin kuin muidenkin kansojen välinen yhteistyö avaa näkymiä hedelmälliseen vuorovaikutukseen, jonka johtaa molemminpuoliseen lähentymiseen Euroopan kanssa.
12.	Koordinaatiokeskusten toiminnassa etusijalla tulee olla sellaisten tapahtumien, kuten kaksikielisten kesäleirien järjestäminen. Tällaiset leirit muistuttaisivat IFUSCO:a, mutta niissä käsiteltäisiin laajempia aiheita ja käytössä olisi vain kaksi suomalais-ugrilaista kieltä.
Kääntäjien ja tulkkien koulutuksen ongelma korkeakouluissa on tiedostettu. Sen ratkaisemiseksi on järjestettävä opiskelijavaihtoja kieliharjoittelutarkoituksessa ja koottava kirjallisuutta suomalais-ugrilaisilla kielillä mahdollisimman paljon. Jo olemassa olevat internetsivut on myös käännettävä kaikille suomalais-ugrilaisille kielille, mikä vaatii merkittävää taloudellista panostusta.
13.	Koordinaatiokeskusten ensisijaisena tehtävänä on toimia maaseudun nuorison sosiaalisen adaptaation ongelmien ratkaisemiseksi.
Oman kaupunkikulttuurin luominen turvaa kansojen henkiinjäämisen. Siksi on erityisen tärkeää edistää nuorison hyvinvointia ja turvata sen pääsy oppilaitoksiin.
14.	Pidetään seuraava VII MAFUN:in kongressi Unkarissa vuonna 2005.
Tapahtuman pitopaikkaa valittaessa otetaan huomioon alueen nuorisojärjestöjen kiinnostus ja niinpä unkarilaisten nuorten aloite otetaan ilolla vastaan.